Széchenyi István úr részére
Tisztelt Széchenyi István!
Az 1833-ban bemutatott Bánk bán című művel kapcsolatban Ön 1839-ben negatív kritikát fogalmazott meg. Idézem önt: "Megfoghatatlan, hogy a kormány megengedi egy ilyen esztelenség előadását. Rossz, veszedelmes tendencia." 
Mi most, 2017 tavaszán meg szeretnénk Önnek mutatni egy más nézőpontból ezt a művet. Ezzel bebizonyítanánk, hogy valójában nagyszerű mű Katnona Bánk bánja. Lehet, hogy ha elolvassa levelünket, Ön is belátja, hogy elhamarkodottan és tévesen ítélte meg a drámát..
Mint ahogyan azt Ön is tudja, a mű főszereplője Bánk bán, aki II. Endre királyt helyettesíti, amíg ő nem tartózkodik az országban. Ennek ellenére a királyné mégis elküldi Bánkot, mondván, hogy az országjárás egy bán feladata. Mindeközben a királyné a palotában rettentő pazarlást folytat, és Bánk feleségét odadobja öccsének, Ottónak. Amikor Bánk hazatértekor ezt megtudja düh keletkezik szívében. Ennek ellenére Petur bán részletes beszámolóját követően is hűséges akar maradni urához és annak feleségéhez. A nemesek az idegenek ellen lázadnak, de Bánk este elmegy Petúr házába lecsillapítani a lavinaként meginduló nemesi felkelést.
Mikor a palotába ér, Biberach elmeséli neki Ottó és Melinda „bimbózó románcát”. Ennek hírére elfogja a féltékenység, és feleségét meg is átkozza. Még olaj a tűzre Tiborc beszámolója, a királynéhoz mégis mindenféle hátsószándék nélkül lép be a nagyúr, de Gertrudis folyamatos sértései nagy lelki megpróbáltatásnak teszik ki. Mindezek ellenére sem fordul meg a fejében korábban, hogy végezzen a királynéval. Azonban mikor a királyné tőrt ragad, Bánk végleg elveszti a fejét, és leszúrja a királynét. Később a király előtt őszintén bevallja bűnösségét, és mivel feleségét is elvesztette, a király fájdalmát is pontosan át érzi.
A mű azért remek, mert hűen tükrözi, hogy - bár Bánk még ennyi sértés és megaláztatás után sem akarta elárulni urát,- többféle sérelem, amely a magánéletében , illetve a közéletben érte Bánkot, hogyan  erősödik és fejlődik tragédiává. 
A mű sikerességét továbbá az is bizonyítja, hogy bemutatója óta – az Ön halála után - több film, opera/ operafilm is keletkezett a történet alapján:
•	Bánk Bán (1914, némafilm), rendező: Kertész Mihály
•	Bánk Bán (1968, tévéfilm), rendező: Szinetár Miklós; szereplők: Latinovits Zoltán, Benkő Gyula, Ronyecz Mária, Béres Ilona
•	Bánk Bán (1987, tévéfilm), rendező: Szönyi G. Sándor; szereplők: Blaskó Péter, Almási Éva, Szirtes Ági, Vincze Robi
Remélem sikerült meggyőznünk önt a mű osztatlan sikeréről és nagyszerűségéről. Szívesen fogadnánk véleményét és válaszát a levelünkre.

Szeged,2017. március 15.  Üdvözlettel: Anonimus